Un quadre de l'artista inspirat en l'actriu Marilyn Monroe es ven per 185 milions d'euros en una subhasta
L'artista estatunidenc Andy Warhol (1928-1987) va crear Shot Sage Blue Marilyn el 1964, una serigrafia que mostra el retrat de l'actriu Marilyn Monroe amb el fons blau i els tons intensos del pop art per destacar-ne les faccions i la cabellera rossa
Poc s’imaginava Warhol que, gairebé 60 anys més tard, el seu retrat es vendria per 185 milions d'euros i es convertiria en l'obra del segle XX més cara de la història. Al món de les subhastes d'art, només la supera el Salvator Mundi: una obra de Leonardo da Vinci per la qual es van pagar prop de 390 milions d'euros al 2017 (més tard es va demostrar que no havia estat pintada pel mateix Da Vinci, sinó al seu taller).
L'obra forma part d'una sèrie de cinc retrats que Warhol va fer poc després de la mort de Marilyn Monroe, que va morir el 1962 per una sobredosi de sedants. L'actriu representava el somni americà a Hollywood i era una icona de la cultura popular. En aquest sentit, els responsables de la subhasta la descriuen com una “Mona Lisa moderna” i consideren que el quadre de Warhol és una de les peces mestres de l'art contemporani.
La venda va tenir lloc a la casa de subhastes Christie’s de Nova York, una de les més prestigioses del món, on ja s'han venut altres obres d'art per quantitats astronòmiques, com Les dones d'Alger de Pablo Picasso, que es va vendre per 161 milions d'euros el 2015, o l'escultura Rabbit de Jeff Koons per 81 milions d'euros el 2019 (l'obra més cara pagada per un artista viu).
El preu pagat per la serigrafia de Warhol també obre un debat sobre els límits del mercat de l'art: S’ha superat ja la crisi econòmica provocada per la pandèmia? Han aparegut més milionaris des de llavors? Com han fet créixer la seva fortuna?
El retrat de Marilyn Monroe pertanyia a la col·lecció privada dels germans Thomas i Doris Ammann. El lot complet d'obres subhastades va aconseguir més de 300 milions d'euros que aniran destinats a la Fundació Amman, que treballa en projectes per millorar l'educació i la salut dels nens a tot el món.
Warhol i el ‘pop art’
Andy Warhol va ser una de les figures més importants del món cultural i artístic de mitjan segle XX. Se'l considera un dels fundadors del pop art, un corrent artístic que s'inspirava en la cultura popular i convertia els objectes més quotidians en peces artístiques.
Warhol era fill d'immigrants eslovacs als Estats Units. De petit va patir la malaltia de corea de Sydenham, que provoca espasmes i problemes de pigmentació a la pell; per aquest motiu va passar molt de temps a casa, aïllat de la resta de nens de la seva edat i desenvolupant una personalitat introvertida.
Durant la seva convalescència li agradava dibuixar, escoltar la ràdio i veure revistes, un dels pocs entreteniments en una època en què encara no existia internet. Els personatges famosos i estrelles de cinema es van convertir en una de les seves obsessions.
El 1949 es va traslladar a Nova York per iniciar la seva carrera com a il·lustrador i publicista; aviat va guanyar reconeixement pels seus dibuixos. El món de la publicitat va tenir una gran influència en les seves obres, com a les serigrafies de les ampolles de Coca-Cola o les llaunes de sopa Campbell.
Aunque todos lo conocen por sus latas de sopa, Andy Warhol hizo muchas cosas más (algunas mejor que otras 😅)
— pictoline (@pictoline) August 7, 2018
En su cumpleaños recordamos algunas de ellas 🎂🍌 pic.twitter.com/qvRxm7YOSL
Per als sectors més tradicionals del món artístic, l'estil de Warhol resultava massa trencador i poc seriós. Per ells, l'art era una expressió reservada a les elits: no entenien que els recipients de menjar poguessin convertir-se en art, o que les grans estrelles de Hollywood poguessin ser muses.
Warhol també va actuar com a dinamitzador cultural a la ciutat de Nova York: al seu estudi, The Factory, i a les seves exposicions reunia tant artistes emergents com figures consagrades de l'art, a més d’estrelles de cinema, models, músics i noms destacats del panorama social novaiorquès. En 1968 va patir un intent d'assassinat per part de Valerie Solanas, que havia col·laborat en alguns dels seus projectes.
A la dècada del 1970 va continuar fent retrats de personatges famosos com Elizabeth Taylor o Liza Minnelli, i va començar a crear les càpsules del temps on guardava objectes que havia acumulat al llarg de la seva vida. Als 80 va col·laborar amb artistes del neoexpressionisme com Jean-Michel Basquiat o Julian Schnabel. Va morir el 1987 al seu apartament de Nova York.
Marilyn Monroe: icona americana
Marilyn Monroe (1926-1962) va ser una actriu, model i cantant estatunidenca. Va tenir una infància difícil: la seva mare era pobra i tenia problemes de salut mental, per la qual cosa es va criar en llars d'acollida. Es va casar per primera vegada amb 16 anys i va començar a treballar en una fàbrica de munició durant la Segona Guerra Mundial (1939-1945).
Aviat va cridar l'atenció per la seva bellesa i va començar a fer de model. A finals de la dècada del 1940 va actuar en pel·lícules amb papers secundaris, però no va ser fins al 1953 quan es va convertir en una estrella de cinema amb pel·lícules com Niàgara o Els cavallers prefereixen les rosses, que explotaven el seu físic a la pantalla gran.
Marilyn Monroe es va convertir en un símbol de la revolució sexual a la dècada del 1950 i en un dels personatges més populars del país. Va estar casada amb el famós jugador de beisbol Joe DiMaggio i amb el prestigiós escriptor Arthur Miller. També va ser amant del president John F. Kennedy.
No obstant això, les addiccions, problemes de salut i inestabilitat emocional van afectar la seva feina com a actriu. La pressió de la premsa i de l'opinió pública la van enfonsar en diverses depressions i va morir per una sobredosi de sedants a l'agost del 1962, quan només tenia 36 anys. Enguany farà 60 anys de la seva mort, que sempre ha estat envoltada de misteris i teories de la conspiració.
El retrat de Marilyn Monroe és un dels més famosos de Warhol i de seguida es va convertir en un símbol de la cultura pop: s'ha copiat i reproduït en cartells, samarretes, material d'escriptura, tasses, coixins… Fins i tot avui dia, el seu estil i imatge continuen sent copiats per estrelles mediàtiques com Kim Kardashian, que fa poc va portar un vestit seu a la Gal·la MET.
Met Gala — In America: An Anthology of Fashion
— Kim Kardashian (@KimKardashian) May 3, 2022
I am so honored to be wearing the iconic dress that Marilyn Monroe wore in 1962 to sing “Happy Birthday” to President John F. Kennedy. It is a stunning skintight gown adorned with more than 6,000 hand-sewn crystals by Jean Louis. pic.twitter.com/o9auAd2tF8